Curiosity eli Uteliaisuus sai nimensä NASA:n nettisivuilla järjestetyn kilpailun perusteella. Voittaneen ehdotuksen teki kuudesluokkalainen koululainen Kansasista. Avaruusalus laukaistiin matkaan United Launch Alliance Atlas V 541 -kantoraketilla 26. marraskuuta 2011. Hankkeen kustannuksiksi on laskettu aiankin 2,5 miljardia dollaria. Toiminta-ajaksi arvioidaan vähintään yksi Marsin vuosi eli 687 päivää punaisen planeetan pinnalla. Hankkeen tehtävinä on mm. selvittää, onko Marsissa voinut joskus olla elämää. Samaten kerätään tietoa mahdollisia tulevaisuuden miehitettyjä Mars-lentoja varten. Hankkeessa on mukana myös suomalaisia laitteita. Ilmatieteen laitoksen REMS-P ja REMS-H -instrumentit mittaavat Marsin ilmakehän painetta ja kosteutta. Aiemmat Mars-mönkijät saivat käyttövoimansa aurinkopaneeleilla tuotetusta sähköstä. Enemmän virtaa tarvitsevassa Curiosityssä on RTG-paristo (Radioisotope Thermoelectric Generator), jossa plutonium 238:n luontainen hajoaminen tuottaa lämpöä. Laite muuttaa sen sähköksi ja hukkalämmöllä voidaan lämmittää laitteita. Mönkijässä on kaikkiaan 4,8 kiloa plutoniumia.
Aluksi irrotetaan vain planeettojen väliseen matkalentoon tarkoitetut laitteet aurinkokennoineen ja kevennetään näin painoa. Sitten lämpökilpi ilmanvastuksen avulla hidastaa vauhdin nopeudelle, jolla voidaan avata jarruvarjo Kun nopeus on edelleen pudonnut, irrotetaan laskuvarjo ja mönkijän yläpinnan suojakuori noin 1800 metrin korkeudessa. Samalla käynnistetään jarruraketit, joiden varassa alus laskeutuu kohti pintaa koko ajan hidastaen. Tutkan avulla se määrittää korkeutensa ja suuntaa Gale-kraateriin. Lopulta varsinainen mönkijä lasketaan kolmen noin seitsemän metriä pitkän kuormaliinan varaan roikkumaan. Alus hidastaa nopeuttaan, kunnes se on lähes leijunnassa pinnan tuntumassa. Operaatiota helpottaa Marsin maata pienempi painovoima. Vajoamista jatketaan, kunnes mönkijä kohtaa Marsin kamaran.
Laskeutumisen lopuksi keventynyt laskeutumisosa kaartaa sivummalle syöksyen maahan vähintään 150 metrin päässä mönkijästä. Curiosity varmistaa ensin sijaintinsa ja asentonsa kiinteillä ajokameroillaan, ennen kuin varsinainen kameramasto nostetaan esille. Laskeutumisvaihe avaruudesta planeetan pinnalle kestää kokonaisuudessaan seitsemän minuuttia. Täysin automaattisesti totetutettava laskeutumisoperaatio kuullostaa melko monimutkaiselta, joten riskit ovat suuria. Maanantaiaamuna noin kello 8.30 selviää, olivatko NASA:n insinöörien laskelmat osuneet kohdalleen.
Jet Propulsion Labin animaatio Curiosityn lennosta, laskeutumisesta ja toiminnasta Marsissa: YouTube NASA:n JPL:n insinöörit kertovat laskeutumisvaiheen vaaroista: YouTube
|
|||