OSM Aviation Finland Oy ja Ab Norwegian Air Resources Finland Ltd ovat tuottaneet lentäjäpalvelut Norwegianin Suomen operaatioille. Norwegian keskeytti lennot Suomesta käsin kokonaan maaliskuun 2020 lopulla koronaviruspandemian vaikutusten seurauksena. Huhtikuussa 2020 vastaavat Norwegianin lentohenkilökuntaa työllistävät yritykset haettiin konkurssiin Ruotsissa ja Tanskassa. Norwegian ilmoitti tuolloin myös päättäneensä sopimukset OSM Aviationin ja Risworth Aviationin kanssa, jotka myös tarjosivat miehistöjään Norwegianin operointiin. Suomen lentäjäliitto FPA vahvistaa Lentoposti.fi:lle Norwegianin lentäjäyhdistyksen NPUF:n (Norwegian Pilot Union Finland) jäsenten saaneen ilmoituksen kyseisten yhtiöiden konkursseista. Norwegianin lentohenkilökuntaa työllistäneiden yhtiöiden palveluksessa oli noin 120 lentäjää sekä arviolta noin 300 matkustamohenkilökunnan jäsentä. "Suomen lentäjäliitto pitää konkurssiuutista erittäin surullisena, sillä Norwegianin haasteet ja koronaviruskriisi yhdessä ovat Suomessa johtaneet nyt jo lähes 150 lentäjän työpaikan menetykseen. Jo aiemmin koronaviruskriisi on käytännössä johtanut kaikkien Suomessa kaupallista lentotoimintaa suorittavien lentäjien lomautuksiin vähintään osa-aikaisesti", harmittelee FPA:n puheenjohtaja Akseli Meskanen Lentoposti.fi:lle. Monen lentoyhtiön tavoin Norwegian käynnistää lento-operaatioitaan laajemmin uudelleen heinäkuussa 2020. Tähän saakka yhtiö on jatkanut Norjan sisäisten lentojen lentämistä koronakriisistä huolimatta seitsemällä lentokoneella. Heinäkuusta lähtien luvassa on enemmän lentoja joiden myötä lentoja on luvassa Oslosta ja Tukholmasta myös Helsinki-Vantaalle. Kyseisiä lentoja operoivat kuitenkin Norwegianin Norjassa työllistämät lentäjät ja matkustamohenkilökunta. Lentoalalla taloussyklit ovat todellisuutta ja alalla pidempään toimineet osaavat katsoa kriisien yli. Lentämistä ja lentäjiä tarvitaan alalla vielä tulevaisuudessakin. "Töiden vähentymisen seurauksena koronaviruskriisi nostaa esiin monia kysymyksiä mm. lupakirjojen ja kelpuutusten ylläpidoista sekä tulevaisuuden työmahdollisuuksista alan ollessa nyt monien muutosten ja haasteiden edessä", avaa Meskanen. "Lentoyhtiöt tarvitsevat laajasti tukea kriisistä selviämiseen. Samalla tulee pitää huolta siitä, ettei lentoliikenteen hiljalleen käynnistyessä erityisesti halpalentoyhtiöiden käyttämät epätyypilliset työsuhteet pääse rantautumaan Suomen markkinoille", jatkaa Meskanen. Euroopan mittakaavassa juuri tällaiset epätyypilliset työsuhteet veivät suurelta määrältä lentäjiä toimeentulon jo ensimmäisten joukossa. Lentoyhtiö voi esimerkiksi edellyttää lentäjän perustavan yrityksen, jolta se ostaa lentäjäpalveluita tarpeen mukaan eli ns. nollatuntisopimuksella. Näin toimittaessa taloudellinen riski siirtyy työnantajalta työntekijälle. Usein tällaisissa näennäisyrittäjyyteen perustuvissa työsuhteissa mm. sairauslomaa ei välttämättä korvata lainkaan ensimmäisestä päivästä alkaen. "Osalle lentäjistä tarjotaan palkkausmalleja, joissa korvaus perustuu puhtaasti lennettyihin lentoihin, ilman takeita kuukausittaisista työtunneista. Lentoyhtiön lopettaessa lentojen tarjoamisen, loppuu myös toimeentulo. Tällaiset nollatuntisopimukset pitävät sisällään suuren epävarmuuden, jossa liiketoiminnan riskit jätetään puhtaasti lentäjän kannettavaksi. Epätyypillisen työsuhteen kautta työllistyvät jäävät yleensä myös erilaisten tukiverkkojen ulkopuolelle näennäisyrittäjyyden johdosta", päättää Meskanen. Koronakriisi on paljastanut Euroopassa myös lentoyhtiöitä, jotka pyrkivät suoranaisesti hyötymään lentäjien työttömyydestä. Lentäjiksi haluaville on tarjottu ns. “pay to fly” -ohjelmia, joissa lentoyhtiö laskuttaa lentäjältä matkustajakoneella kaupallisessa liikenteessä suoritettavista lennoista kymmeniä tuhansia euroja. Suomen Lentäjäliitto, Finnish Pilots´ Association (FPA) on kaikki suomalaiset ammattilentäjäyhdistykset yhteen kokoava kattojärjestö. Sen piiriin kuuluu yli 1400 liikenne- ja helikopterilentäjää seitsemästä eri yhdistyksestä. Lue myös:
|
|||